Rybanaruby
změnit svět ze sklepa

Moder疸or: Ve sklepě na M疣esově ulici v Praze se noř匇e do 偀rob barevn馼o voňav馼o klubu RYBANARUBY pln馼o alternativně vyhl德ej兤兤h lid�, hudebn兤h n疽trojů, kn德ek, c馘�ček a čaje. Patř� čtyřem kamar疆ům, kteř� v klubu č疽tečně 枴j� a z jeho hlubin se nesna橲 o nic men夬ho, ne� změnit svět. S vrn兤� kočkou v kl匤ě (kocka-prede.wav, 0:07 -- loop it in the background) a oddechuj兤匇 psiskem u nohou si pov冝疥e s jednou z těch čtyřech, Katkou Pol咩kovou.

Part 1. (01-talk.wav, 8:52)

Jak dlouho m疸e Rybu?
Teď to byly dva roky. Otev叝ali jsme na přelomu března a dubna a tak se to nějak rozv勀� na v啼chny strany. 

Celou dobu tady v tomhle sklepn匇 prostoru?
Tady. Předt匇 jsme dělali produkci různch koncertů, liter疵ně-hudebn兤h večerů, dělali jsme dva men夬 festivaly pro 喨rok okruh zn疥ch, vystupovaly tam vět喨nou kapely na喨ch př疸el, tak枡 to byly takov� več叝ky. A pak se n疥 naskytla př匀e枴tost otevř咜 svůj vlastn� prostor, chtěli jsme obchod - s hudebn匇a n疽trojema, s kn德kama, tak枡 jsme hledali obchůdek. Na嗟i jsme tohle m﨎to, kter� bylo na obchod moc velk� a tak jsme ho roz夬řili o s疝 a kulturn� program, kter v兤em駭ě souvis� s t匇, co nab坥匇e v obchodě. Časem se objevily dal夬 cesty: loni jsme uspoř疆ali festival Rytmy Afriky, to byla u� vět夬 akce, se 啼sti kapelama, z toho jeden zahraničn� host. A povedlo se, při嗟a spousta lid� a letos budeme dělat dal夬 ročn勛. R疆i bychom dělali i festivaly world music, kter� se hraje tady v Čech當h, proto枡 je tu hodně zaj匇avejch kapel, kter nejsou moc zn疥. Rybanaruby tady na Vinohradech m� ka枦 den nějak večern� program, jsou to buď koncerty nebo předn癩ky, nově filmov� projekce, autorsk� čten� současnch českch autorů. Měli jsme tu i p疵 hodně zaj匇avch zahraničn兤h n疱嗾ěv, 啾mana z Tuvy, zpěv疚a hrdeln劜o zpěvu, teď tu bude dělat workshop zpěvačka taky ze z疳adn� Sibiře, Elena Belyaeva, frontmenka skupiny Ethnica. 

Vypad� to, 枡 v啼chno spojuje nějak� nosn� my嗟enka. Jak je v癩 světon痙or?
Přesně tak. Sna橲me se, aby se t匇 v夬m ventiloval nějakej n痙or. Nejsme 榱dn� politick� strana ani ortodoxn� sekta, co�  je taky způsob, kter lid� pou橲vaj� k vyj疆řen� svch n痙orů. My chceme j咜 sp巐 klidněj夬 cestou, kdy lidi sami pochop�, 枡 ka枦 mů枡 udělat něco pro to, aby se svět změnil. Kdy� to vzt疉nu na zbo橲, kter� prod疱疥e, tak m疥e spoustu věc� z chr疣ěnch d匀en, od lid�, kteř� jsou hendikepovan�, ale je potřeba aby se zapojili a aby ten svět fungoval i s nima. Potřebujou vytv�řet hodnoty, kter ostatn� lidi uznaj� a vroba pěknejch věc� mi přijde jako nejlep夬. Děl疥e s nima i workshopy.
M疥e tu i vrobky z chr疣ěn� d匀ny nadace Člověk v t﨎ni v Namibii. To je takovej projekt, kter se sna橲 ře喨t největ夬 probl駑 Afriky, 枡 tam um叝aj� lid� v produktivn匇 věku, a zůst疱aj� jenom děti, kter� maj� hlad a stař� lid�, kteř� nemaj� u� s匀u, aby se o ně starali. A tahle chr疣ěn� d匀na zaměstn疱� ty taměj夬 babičky a ony vyr畸ěj� věci podle n疱rhu lid� z Čech, v枦ycky jsou to ale tradičn� techniky, u� tradičně, des咜ky let, se tam vyr畸ěj� věci z českch kor疝ků. Ty vrobky jsou moc hezk a je to vbornej způsob, jak pomoci. 
Pak tady m疥e vrobky Fairtrade, to je dal夬 věc, kteoru od zač疸ku podporujeme. Na Z疳adě u� je to hodně zn疥, objem trhu s produktama Fairtrade je mnohem vět夬, ne� tady u n疽, ale zač匤� to tady. My jsme tu dělali jednu z prvn兤h propagačn兤h akc� Dva dny pro Fairtrade, vrobky tady prod疱疥e, d疱疥e o nich informace. Jsou to kvalitn� věci. J� nejsem zast疣ce takovejch těch sb叝ek na ulici, kdy člověk potk� za den pět děcek, kter mu chtěj prodat něco neu枴tečn馼o za 25 korun. Dobře, ty pen坥e jdou na dobrou věc, ale mě to přijde pod 侔oveň těch věc�, o kter� jde. Přijde mi lep夬 podporovat, kdy� ty lidi skutečně něco dělaj�.
Dal夬 věc� jsou hudebn� n疽troje a kn德ky, to zase přin癩� lidem informace -- kdy� jsou otevřen a chtěj� je přijmout -- učen� se na hudebn� n疽troje taky otev叝� obzory. K tomu je tady program na夬 kulturně-studijn� d匀ny, kde děl疥e workshopy a vuku hry na hudebn� n疽troje, vět喨nou jsou to etnick� hudebn� n疽troje, proto枡 se ovl疆aj� jednodu囹匇 způsobem, člověk se nemus� učit hudebn� teorii, jde se na to sp巐 přes propojen� těla a mysli. Děl� tady sv� semin�ře č匤sk� zpěvačka Feng-J�n Song, kter� tu studovala a teď tu l騁a uč� pohybovou vchovu, herectv� a zpěv. Je to hodně zaj匇av� osobnost, kter� na z疳ad přin癩� prvky vchodn劜o my嗟en� a propojuje ty věci skrze  zpěv. Na podzim budeme dělat propracovaněj夬 cyklus předn癩ek z různch oborů, kter bude propojen určitou nosnou my嗟enkou. 

A jak� my嗟enka to bude?
Půjde o různ� star� tradice a o to, co mů柞u d疸 dne嗅u, proto枡 to jsou věci, kter� by měly v lidech přetrvat a zůstat. Budou tam věci z oboru 啾manismu, proto枡 esoterick� věci se hodně zneu橲vaj�. I k tomu budeme dělat divadeln� projekt, budou ho dělat dvě holky, Halka Tře�ň疚ov�, kter� se zabv� nonverb疝n匇 divadlem a tancem, a Johana 革arcov�, kter� bude za p疵 let m咜 hodně dobr� jm駭o a děl� zaj匇av� divadeln� projekty -- tak tyhle dračice tu budou dělat divadlo z vlastn兤h zku啼nost� se zneu橲vanejma ezoterickejma věcma. Hod� se to k na夬 filosofii odkrv疣� skutečnosti, či pravdy. Nem疥 r疆a podobně siln� slova, ale v podstatě o to n疥 jde. 
A m疥e tu hudebn� vystoupen�, sna橲me se d疱at prostor lidem, kteř� pracuj� s hudebn匇i n疽troji, hlavně etnickmi. A taky zahraničn匇 hudebn勛ům, kteř� funguj� v Praze a hraj� hudbu ze svch zem� a t匇 zprostředkov疱aj� div疚ům bezprostředn� z癰itek ze sv� kultury a pom疉aj� jim ji pochopit. Vystupovala tu třeba arabsk� skupina Ziriab slo枡n� z Arabů z různch zem�, kteř� 枴j� v Praze u� 10 15 let a maj� ty svoje původn� n疽troje. Jsou to různ byznysmeni, ale 枴jou tu skrze muziku a ne skrze nen疱ist mezi n疵odama. 

Moderátor: I přesto, že je skupina Mugee složena ze středoevropanů,vychází z bohaté západoafrické rytmické tradice, kterou setrvale studuje a po svém upravuje. Hraje (nejen) na tradiční africké bubny Dundun, Sangban, Kenkeni a Djembe.

Music: Mugee - from the festival Rhytm of Africa (06-Mugee - Rytmy Afriky.wav, 3:25) 

Part 2. (02-talk.wav, 3:28)
Existuje jedno slovo, kter� by va喨 činost vystihovalo?
Asi nejvsti柤ěj夬 je slovo, kter� se teď v嗽de hodně pou橲v�, a to je multikulturnost. Zjednodu啼ně jde o pozn疱疣�, propojen� a hlavně pochopen� kultur. Pak tady hraj� různ� česk� kapelky, ale my jsme omezen� hlasitost� a samotnm prostorem, kter je intimn�, jak vid咜e, takov obv�ček. Tak枡 se sna橲me bt takov� laboratoř, nebo alchymistick tygl勛, kde se to v啼chno prom兤h疱� a vznikaj� z toho i nov� n疳ady. Třeba Petr Nikl s Tom癩em Posp巐ilem tu hraj� takov� improvizovan� performance a k tomu hraj� vborn� muzikanti. Petr si v枦ycky přinese spoustu takovejch svejch hraček, hudebn兤h, pohybovch a světelnch hejbl疸ek, ten prostor si vyzdob� a hodinu a půl tady hraj� hodně syrealistick� divadlo. S těma lidma se tu se啼l po deseti letech, jsou to bval� studenti z konzervatoře, a pak společně udělali představen�  ve velk駑 a zn疥駑 pra枹k駑 divadle Archa, ale vzniklo to tady, proto枡 ten prostor je intimn� a n疳ady se tu mů柞u rodit. Budou tu taky projekce nez疱islch filmů Petra Marka, kter� nejsou 侊lně do norm疝n劜o kina, ale pro třicet div疚ů tady to zaj匇av� bt mů枡. 

Vznik� kolem v疽 nějak� komunita?
V podstatě to tak i je, ale sp巐 si mysl匇, 枡 Ryba je o propojov疣� lid�. Jsou to lidi, kteř� maj� stejn� my嗟enky jako my, ale nejsme 榱dn� organizovan� skupina. Lidi zji�ťuj�, co se tu děje, l兊� se jim, 枡 tu jsou třeba dvakr疸 třikr疸 do měs兤e hudebn� jamy, chod� si zahr疸. Teď se tu shodou okolnost� zformovala z lid�, kteř� sem chod� na kurs bubnov疣�, takov� skupina, kter� najednou začala koncertovat, byli i na z疚ladn� 嗅ole dělat předn癩ku o Africe. 
Nen� tě枳 udělat program, jde to i bez ohromnejch peněz, proto枡 se d� domluvit s �činkuj兤匇i, 枡 na jedno dvě představen� nebudou cht咜 megahonor�ř. Proto nab坥匇e svůj prostor coby laboratoř, mo柤ost setk疣� se, zkou啼n�, experimentov疣�. To nen� tě枳. Tě枳 je sehnat ka枦ej den, ka枦ej měs兤, lidi, aby sem při嗟i. Je to prostor jenom pro 30 lid�, ale i kdy� program je zaj匇av, Praha je přesycen�, akc� se v n� odehr疱� spoustu. Okruh n疱嗾ěvn勛ů se poř疆 roz喨řuje, ale jak se ř勛�, na rozjezd nějakho projektu je zapotřeb� minim疝ně tř� let. Teď jsme ve druhm roce a m疥e tak akor疸 na zaplacen� n疚ladů. A nen� to je嗾ě 侊lně soběstačn. 

Moderátor: O Zuzaně Dumkové, která v klubu Rybanaruby vystupuje alespoň jednou měsíčně, se mluví jako o jedné z nejnadanějších tuzemských zpěvaček, skladatelek a kytaristek. Její hudba používá jazzové postupy, ale obsahuje i prvky folklóru, rocku či bigbítu.
Music: Zuzana Dumkov� Trio
(01-Zuzana Dumkova Trio.wav, 4:59)

Part 3. (03-talk.wav, 3:24)
A u枴v咜e se?
Na夬m c匀em nen� fungovat na z疚ladě grantů, sponzorů nebo peněz zvenku, ani jsme 榱dn� zat匇 nedostali. Mysl匇 si, 枡 by kultura měla bejt soběstačn�. Proto je n癩 projekt pr疱ě obchod s kulturn匇 programem. Nechceme fungovat tak, 枡 si otevřeme klub s barem a budeme vyděl疱at na alkoholu a tom, 枡 se tam lidi budou op勀et a přitom budou poslouchat muziku. To je vylo枡ně proti na夬 filosofii. My bychom byli rad喨, aby lidi ten z癰itek opravdu vn匇ali. M疥e to spoč咜an� tak, 枡 a� pojedeme naplno, budeme soběstačn, i d勛y st疣kům, kter� m疥e na festivalech a d勛y vlastn匇u festivalu, ze kter馼o budme moci pou橲t vtě枡k. 

A kdo jste vy lid�, kteř� stoj咜e za t匇?
Ten projekt mohl vzniknout ve chv匀i, kdy se se嗟o několik lid�, z nich� ka枦 měl něco, co do něj mohl vlo枴t. Skoro to nebyly pen坥e, ale hlavně lidsk� pr當e, třičtvrtě roku rekonstrukce, předt匇 tu byl norm疝n� sklep. J� a dva kamar疆i jsme zalo枴li občansk� sdru枡n�, v啼chno to vymysleli a dali dohromady, co� bylo spoustu pr當e a d疝 to pokračuje. Prvotn� byli tři kamar疆i, kteř� si řekli, 枡 maj� dost let i zku啼nost� na to, aby dělali něco smysluplnho. A teď za ty dva roky se nabalilo spoustu lid�, kteř� n疥 pom疉aj� jako dobrovoln兤i. 

Jak to jde skloubit s t匇, abyste pře枴li sami?
No, pře橲v疥e (sm兤h). Kdy� člověk s něč匇 zač匤� tak mus� poč咜at s t匇, 枡 ty dva tři roky jenom pracuje a pracuje a buď to vydr橲 a pře枴je, nebo nevydr橲 a vr疸� se do pr當e. Ale j� v posledn� době nar癰匇 na spoustu lid�, kteř� si uvědomili, 枡 pracovat někde v kancel�ři pro někoho deset hodin denně, sice za slu嗜 pen坥e, ale nemoct si dělat věci, kter je bavěj a podporovat tou svoj� prac� něco, s č匇 侊lně nesouhlas� -- 枡 u� je to prostě nebav� a hledaj� alternativu. A ta komunita lid� kolem Ryby jsou zrovna ti, kteř� nepotřebuj� luxusn� auta nebo dům proto, aby měli pocit, 枡 jsou na tom světě potřebn. 

Moderátor: Za doprovodu tanečnice Rena Milgrom vystupuje perkusionista Hearn Gadbois a íránský zpěvák a sitárista Shajhab Tolouie. 

Music: Heran Gadbois and Shahab Toluie (03-Heran Gadbois a Shahab Toluie.wav, 2:54)

Part 4. (04-talk.wav, 9:21)
Mluvila jsi o tom, 枡 tenhle klub je pro v疽 cesta, jak йměnit svět“. Co je to, co na světě chcete měnit?
Teď v květnu jsme byli na několika akc兤h se st疣kem. Prvn劜o května na Letn� v Praze na akci proti komunismu, kterou poř疆ala konfederace politickch vězňů, to t駑a je poř疆 aktu疝n�, i kdy� pro n疽 poř疆 ne nejdůle枴těj夬. 6. května jsme byli na Million Marihuana March, na celosvětov駑 pochodu pro legalizaci konop�, co� taky podporujeme. Ne militantně legalizovat konop�, ale rozumně k němu přistupovat. Rostlina, kter� tu byla tis兤e let a byla u枴tečn�, je najednou posledn兤h p疵 des咜ek let 侊lně zbytečně v klatbě. Z m馼o pohledu je nejlogičtěj夬m vysvětlen匇 lobby chemick馼o a pap叝ensk馼o průmyslu. Tak枡 se sna橲me podporovat produkci a 夬řen� techick馼o konop�. Prod疱疥e i konopn� produkty, kter� se tu postupně zač匤aj� vyr畸ět. Konopn� sem匤ka k j冝lu, konopn olej, kter� jsou hodně kvalitn� a obsahuj� spoustu důle枴tch l疸ek. Ale spoustu lid� se d勛y medi疝n� mas叝ce st疝e je嗾ě zhroz�, kdy� se řekne konop�. 

Konopn� sem匤ka se jed�?
Jasně, pra枡n.

A k čemu jsou dobr?
Jednak sem匤ka, jak je m疥e tady, jsou se 嗟upičkami, tak枡 oči�ťuj� střeva jako v啼chny celozrnn� vrobky a jednak maj� velk obsah aminokyselin a vytam匤ů a při rozborech vych痙ej� nejl厓 ze v啼ch sem匤ek. Čist konopn olej je vborn chuťově, je za studena lisovan, d疱� se do sal疸ů. Na Letn� jsme měli i celozrnn konopn chleba. Ten je stra嗜ě dobrej, vydr橲 tři dny čerstvej. 

A je omamnej?
Ne, tyhle věci nejsou vůbec omamn. Je to technick konop�, cel l騁a se sype ve směs兤h pt疚ům. My tu i prod疱疥e sem匤ka technick馼o konop�, co� se sm�, d疱疥e k nim let�ček projektu Sto kytek, co� je osvětov� akce, kter� se sna橲 překonat nesmyslnou hysterii z konop� a uk痙at, 枡 technick� konop� nem� z hlediska omamnch �činků vůbec nic, 枡 je to norm疝n� rostlina jako len, řepa nebo brambory. U� kupodivu existuje dost zemědělců, kteř� technick� konop� pěstuj�, ale neexistuje tu zpracovatelsk průmysl, tak枡 se semn勛a voz� do Německa a Rakouska na zpracov疣� a pak zase zp疸ky sem. Konop� m� tu vhodu, 枡 se dobře pěstuje, nepotřebuje chemick� postřiky, tak枡 se odlehčuje př叝odě, člověk se o něj nemus� starat, tak枡 se u啼tř� nafta a celkem snadno se zpracov疱�. Nav兤 nevysiluje půdu, tak枡 se mů枡 pěstovat na jednom m﨎tě poř疆 dokolečka. 
Kdy� se vr疸匇 k akc匇, tak zat匇 posledn� byl Pochod proti hladu, celosvětov pochod,  kter m� upozornit na probl駑 oddlu枡n� a vy啼l v deset hodin m﨎tn劜o času po v啼ch koutech světa. Velk� celosvětov� organizace toti� slavnostně vyhl疽ily, 枡 odpustily třet匇u světu spoustu dluhů, ale je to tak, 枡 to, co jim odpustily, stejně ty země zaplat� na 侔oc兤h. Je to zase jenom ma喨n駻ie. Informace jsou zkreslen� a kdy� pravdu člověk vylo枡ně nehled�, tak ji nenajde. 
A s t匇 zase souvis� Fairtrade, co� jsou vrobky vyroben� v rozvojovch zem兤h a jejich producenti maj� zaručeno několik let dopředu, 枡 jejich produkce bude odkoupena za rozumnou cenu, nejsou v nejistotě, kdo od nich surovinu vykoup� a za kolik. Dř咩 to vět喨nou hlavně s k疱ou a ban疣y dopadalo tak, 枡 jejich producenti dostali tak m疝o peněz, 枡 jim nestačily ani na pře枴t�, zadlu柞vali se, neměli z čeho spl當et. A od sedmdes疸ch let tyhle organizace zakl疆aj� dru枹tva, kter� produkuj� kakaov� boby, k疱u... Kontroluje se, aby tam nepracovaly děti, maj� zaji嗾ěn� soci疝n� poji嗾ěn�, č疽t vydělanch peněz mus� investovat znovu do dru枹tva. Tady v Čech當h je Fairtrade zn疥 minim疝ně, ani se ty vrobky zat匇 moc neprod疱aj�. My m疥e např勛lad fairtrade čaj, ovoce...
Pak děl疥e festival Rytmy Afriky, tam jsme propojili kulturu s pomoc�, spolupracujeme se sdru枡n匇 Kwa Afrika, kter� děl� docela malink� projekty v Africe, teď dělali projekt Chombo neboli voda pro 嗅olu a dvě vesnice, věc, kter� je tam stra嗜ě potřeba, ale stoj� třeba jen 40 či 70 000 korun, co� jsou pro n疽 smě嗜� pen坥e.  Taky tady v Rybě dělaj� ka枦 měs兤 večer s pov冝疣匇 s lidmi, kteř� se z Afriky vr疸ili a kteř� na jejich projektech pracovali. 

A co v疥 přijde dobr na tom multi-kultu-ralismu?
Kdy� vezmu třeba zahraničn� �činkuj兤�, tak jedn匇 z nich byla indi疣ka z kmene Mapučů z Argentiny, kter� zp咩� tradičn� p﨎ničky, ukol饕avky, měla tady i workshop, pov冝疣� o indi疣sk kultuře. Jasně, dneska to je v televizi, jsou mraky kn德ek, ale bezprostředn� kontakt s člověkem, kdy� tu je metr od tebe, je 侊lně jinej. Pak tu byl Genadij Čagrizin, ten je z Tuvy, zabv� se hrdeln匇 zpěvem, poch痙� z rodiny 啾manů, co� tam jsou skoro v喨chni. Nevěděla jsem, jestli to nen� podvodn勛, ale jak při啼l, pod咩ala jsem se mu do oč�, viděla jsem tam ře杪v uhl勛y a v匇, 枡 ten člověk něco um�. A pak zazp咩� a lidi tu zůstanou 侊lně paf (ticho). Mů枡te si ho pustit z c馘�čka, je to pěkn, ale kdy� ho tady m疸e metr od sebe a on na zač疸ku uděl� skutečněj 啾manskej ritu疝, je to z癰itek. Tak枡 je to hodně o tom osobn匇 kontaktu o vyměňov疣� energie mezi hledi嗾ěm a jevi嗾ěm, aby si to lidi uvědomili. A j� si mysl匇, 枡 se teď tak tro嗅u měn� doba, vznik� hodně malch komunit, kter� dělaj� různ� drobn� projekty -- kolem čajoven, třeba divadlo, muziku a u n疽 je prostor pro to, aby se prezentovaly. U� zase z několika kapel, kter� tu vystupovaly, vznikla kapela jin� a z toho m疥 radost. 

Moderátor: Genadij "GENDOS" Čamzyryn je hudebník, zpěvák, šaman, učitel hrdelního zpěvu, ale také řezbář a sochař. Celá jeho práce je založena na tradici sibiřských šamanů, ale Gendos spolupracuje také s evropskými muzikanty, jako jsou  a . Gendos je mistrem „kargyraa“ nejníže položeného rejstříku ze třech základních stylů „khoomei“ – hrdelního zpěvu. Kargyraa patří k šamanské totožnosti hudebníka, totožnosti svázané s kořeny „šamanského dřeva“, tzn. nejnižší, podzemní sféry.
Jeho vystoupení vždy obsahuje mystické a šamanské prvky a koncert je zároveň divadelním představením a mystériem. Vystoupení začíná rituálem očištění scény. Všechno se odehrává v očišťujícím oblaku kouře z artysu, tuvinského „kadidla“, vyrobeného z byliny, která roste v horách Sibiře.
Music: Gendos
(04-Gendos.wav, 3:13)

Moder疸or: V兤e se u� do na啼ho pov冝疣� s Katkou Pol咩kovou nevejde. Za zm匤ku ale stoj� je嗾ě autorsk� improvizovan� divadlo, na kter� se pra枹k klub Rybanaruby v M疣esově ulici specializuje. Jednou z improvizačn兤h skupin je С疆io Ivo“, kter� na jevi嗾i předst叝� studio, z něj� se vys匀� rozhlasov� hra. Herci př匇o na m﨎tě vytv�řej� a pou嗾ěj� ruchy, hudbu, a současně improvizuj� i samotn děj.

Pro Radio Korax Klok疣ek a Hanka, Radio Akropolis, Praha.

Honza Кlok疣ek“ 器pek,klokanek@eldar.cz,  +420 776 817 817 
Hanka Daňkov�,hanucha_zlucha@centrum.cz, +420 608 213 203
Jitro kouzeln勛ů -http://eldar.cz/jitro | Radio Akropolis - http://www.radioakropolis.cz