 původ meditace všímavosti buddha siddharta guatama žil a učil mezi čtvrtým a šestým stoletím přn l v indii  meditace všímavosti někdy také meditace vhledu či vipassana  je jedním z hlavních prvků buddhova učení všímavost mindfulness je však schopnost kterou mají všichni lidé bez rozdílu jejímu rozvoji se tedy může věnovat kdokoliv ať už se hlásí k jakékoliv náboženské tradici je ateista nebo sleduje vlastní jedinečnou cestu samotný buddha své učení neprezentoval jako náboženství či filosofický systém ale jako cestu vedoucí k osvobození od dukkha  pojem dukkha je někdy překládán jako utrpení ale znamená spíše nespokojenost či prostě strast či stres   stárnutí je strastné nemoc je strastná umírání je strastné být spojen s tím co je nemilé je strastné být oddělen od toho co je milé je strastné nedostat to co si přejeme je strastné buddhova rozprava o roztočení kola dhammy příčina dukkha je podle buddhy lpění když po něčem tolik toužíme že se bojíme že to nedostaneme nebo jsme zklamaní když toho nedosáhneme zkrátka když věci jsou jinak než si představujeme v našem životě jsme zvyklí stále něco řešit něčeho dosahovat někým se stávat při meditaci je tomu naopak bez snahy něco vyřešit dosáhnout či někým se stát si můžeme začít učit přijímat to co se právě děje právě takové jaké to je přijetí aktuálního stavu věcí není rezignace naopak nám to pomáhá nejstřízlivěji posoudit jak nejlépe v dané situaci jednat při meditaci se kultivuje několik vzájemně provázaných schopností v závorce uvádím pro přesnost buddhistické termíny v první řadě jde o všímavost  sati  schopnost plně prožívat přítomný okamžik další důležité schopnosti jsou klid  samatha  schopnost nechat spočinout mysl u jednoho objektu a vytrvalost  virija  schopnost vytrvale a se zájmem obracet mysl k přítomnému prožívání tyto schopnosti přinášejí vhled  vipassana  do vzájemné provázanosti prožívání emocí myšlení a jednání podle buddhistické tradice vede meditace spolu s etickým jednáním a moudrým poznáním k úplnému osvobození od stresu  nibbána  to neznamená že již žádný stres nebudeme prožívat ale že nás nebudou ovládat stresující motivace jako je chtivost nenávist a zaslepenost důležité je nevnímat meditaci všímavosti jako další úkol který musíte splnit nebo jako další příležitost sobě nebo druhým něco dokázat cvičení všímavosti jsou příležitostí najít si čas pro sebe a s hravým zájmem zkoumat prožitkové bohatství které se ukrývá ve vašem životě na druhou stranu rozvoj všímavosti vyžaduje jistou vytrvalost a trpělivost je to podobné jako když se učíte hrát na hudební nástroj nestačí přečíst si o tom knížku musíte pravidelně cvičit většina meditujících se také shoduje že meditační praxe nepřinese žádný trvalý prospěch pokud není v každodenním životě provázána s etickým jednáním  přátelským postojem k sobě i druhým   původ meditace všímavosti buddhistickou meditací vhledu původ meditace všímavosti  