 sekulární nirvána jak západní medicína objevila jádro buddhova učení  a kolik těch lidí s chronickou bolestí vyléčíte upřímně řečeno je to menší část zbytek má bolesti dál menší nebo větší takhle nějak začal rozhovor jona kabatzinna tehdy mladého biochemika s jedním z lékařů kteří se zabývali léčbou chronické bolesti na university of massachusetts bylo to koncem sedmdesátých let minulého století a jon kabatzinn se již několik let věnoval buddhistické meditaci všímavosti též zvané meditace vhledu  vipassana   hlavním cílem této meditace není dosažení stavů extáze ale cvičení všímavosti anglicky mindfulness schopnosti plně prožívat přítomnost díky rozvinuté všímavosti je pak možné lépe porozumět příčinám psychické bolesti mladého vědce tehdy napadlo že by buddhistická meditace mohla prospět i lidem trpícím fyzickou bolestí vždyť fyzická bolest vyvolává bolest psychickou jon kabatzinn zakladatel sekulárního přístupu k meditaci všímavosti mindfulness  zdroj mindfulorg jen si představte že cítíte bolest tak silnou jako je například bolest zubů ale žádný zubař vám nedokáže pomoci jaké emoce byste prožívali možná strach jak jen budu tu bolest zvládat nebo bezmocný vztek ať už ta hrozná bolest konečně přejde nebo sebelítost to se může stát jenom mně nebo depresi život už pro mne nemá smysl kvůli té bolesti se nedokáži z ničeho radovat na fyzickou bolest se jakoby nalepí vrstvy bolesti psychické ta je důsledkem stresu stres je přirozená reakce na ohrožení problém nastává když stres trvá příliš dlouho a stává se chronickým fyzickou bolest je někdy těžké vyléčit ale se stresem se pracovat dá je možné změnit jak se k bolesti postavím jak na ni reaguji a to je právě hlavním cílem meditace všímavosti ve vysoce kritickém lékařském prostředí navíc v nábožensky dosti konzervativních spojených státech je nutné prezentovat léčebné programy čistě sekulárně tedy světsky nezávisle na náboženství kabatzinn tedy vyloupl z buddhistické meditace jádro které mohlo pomáhat všem lidem bez ohledu na jejich duchovní orientaci vytvořil osmitýdenní kurz který pojmenoval zcela neutrálně na všímavosti založené snižování stresu mindfulnessbased stress reduction mbsr lékaři kteří nedokázali trpícím pacientům pomoci nakonec tento program experimentálně povolili koneckonců nic horšího už se pacientům stát nemůže a ukázalo se že kurz funguje do jisté míry snižoval fyzickou bolest ale hlavně snižoval míru stresu kterou lidé kvůli bolesti pociťovali bolest už nebyla hrozivá noční můra nesmiřitelný nepřítel který ničí veškerou radost ze života lidé kteří programem mbsr prošli dokázali bolest lépe zvládat nepotlačovat ji neutíkat od ní ale přijímat ji bez rezignace prostě jako přirozený proces který je součástí jejich života ukázalo se že tento kurz je úspěšný nejen u pacientů kteří trpí chronickou bolestí ale i u lidí kteří trpí depresemi úzkostmi nemocemi oběhové soustavy a řadou psychosomatických onemocnění kde hlavní roli hraje stres a nejen to ukázalo se že tyto kurzy pomáhají zvládat stres i lidem kteří nemají žádnou klinickou diagnózu téměř všichni lidé zápasí se stresem v práci či ve vztazích a chtějí být vyrovnanější dělat více věcí pro radost méně se obávat neúspěchu a být přátelštější k sobě i druhým po celá osmdesátá léta byl program mbsr pečlivě vědecky testován na university of massachusetts postupně začaly vycházet první studie v seriózních vědeckých časopisech a v devadesátých letech se k výzkumu připojili i neurovědci a přinesli důkazy že cvičení všímavosti mění funkci i strukturu mozku u meditujících se například snižuje aktivita pravé přední mozkové kůry spojené s negativními emocemi a pocity vyčerpání a posiluje se aktivita stejné části mozku na levé straně která je spojena s pocity štěstí nadšení a energie zobrazení mozku magnetickou rezonancí prokázalo po kurzech všímavosti zvýšení koncentrace šedé kůry mozkové v oblastech které se podílejí na paměti regulaci emocí empatii sebeuvědomování a zaujímání postojů díky vědeckému výzkumu se zvýšila důvěra že meditace všímavosti není jen nějaká další alternativní léčba ale seriózní a efektivní metoda zvládání stresu díky desítky let trvající poctivé a trpělivé práci se kabatzinnovi a jeho kolegům podařilo začlenit meditaci všímavosti do mainstreamového zdravotnictví od devadesátých let se programy mbsr a jejich varianty úspěšně šíří po celém světě a to nejen ve zdravotnictví pomáhaly a pomáhají snižovat stres zaměstnancům v korporacích sociálním pracovníkům i jejich klientům učitelům i studentům vojákům věznům prostě všude kde silně působí stres po roce 2010 se ve spojených státech a v západní evropě mindfulness stalo módním slovem knih o všímavosti přibývá exponenciální řadou a nepíší je již jen psychologové a lékaři ale i politici byznysmeni a celebrity ze světa médií a co na to buddhisté asi nejvýznamnějším představitelem buddhismu který vědecký výzkum meditace a její sekulární využití podporuje je dalailama v jednom rozhovoru prohlásil  pokud se jedná o zvládání emocí nejlepší metodou je takzvaná meditace ne kvůli příštím životům ne kvůli tomu abychom přišli do nebe ale kvůli každodenní pohodě můj hlavní zájem nepatří těm kteří meditují kvůli své náboženské víře zajímám se zejména o to co nazývám sekulární etikou lidé kteří se nezajímají o náboženství a víru také chtějí žít šťastný život tyto lidi a zejména mladou generaci bychom měli naučit zvládat negativní emoce čistě na základě zkušeností které jsou každému dostupné a zdravého rozumu opřeného o vědecké poznatky  1 nicméně mnozí buddhisté dalailamův postoj nesdílejí a bojí se že sekulární verze mindfulness udělá z buddhistické moudrosti psychologický fast food mcmindfulness a dlužno říci že tyto obavy jsou do jisté míry oprávněné psychologové koučové a různí poradci osobního rozvoje kteří si sotva přečetli jednu příručku o všímavosti hned chtějí dělat vlastní kurzy všímavosti jedním z důvodů je že se z mindfulness zejména v prostředí velkých korporací stává slušný byznys rychlokvašeným učitelům meditace ale chybí soustavná meditační praxe a proto nechápou do hloubky co vlastně všímavost přináší není to jen stabilnější soustředění vyšší pracovní výkon a schopnost pracovat ve stresujícím prostředí všímavost přináší v první řadě schopnost pochopit co je pro mne v životě opravdu důležité pokud dělám práci která je v souladu s mými hodnotami možná se můj pracovní výkon skutečně zvýší ale pokud tomu tak není může mi všímavost pomoci zvládnout strach z nejistoty a prosadit v práci změny nebo z ní odejít a to se netýká jen práce ale mezilidských vztahů obecně nejvyšší cíl buddhistické cesty je nirvána osvobození od psychické bolesti a to je podle buddhy možné již v tomto těle v tomto životě neznamená to že nebudeme prožívat nic nepříjemného ale spíš to že nás emoce nebudou ovládat i když se o nirváně na kurzech všímavosti přímo nemluví zkušení učitelé zdůrazňují právě toto nemučit se nepříjemnými emocemi a nelpět na těch příjemných stará modlitba říká bože dej mi vyrovnanost abych přijímal věci které změnit nemohu odvahu abych měnil věci které měnit mohu a moudrost abych je uměl od sebe odlišit současná neurověda potvrzuje že všímavost nám dává vyrovnanost odvahu i moudrost abychom mohli žít plnější radostnější a smysluplnější život všímavost ovšem není boží milost či nadpřirozená moc je to přirozená schopnost kterou každý z nás může po celý život rozvíjet buddhovo učení se úspěšně šíří již 25 tisíce let právě díky tomu že se dokáže přizpůsobit praktickým potřebám a světovému názoru různých kultur a západ si našel jednu z hlavních cest k jádru buddhova učení právě díky sekulární meditaci všímavosti  autor  honza burian  1 dan rather reports  episode 313  mind science  online axstv dostupné na www  http wwwaxstv ui inc showtranscriptsphp ami a5156 t danratherrep   psáno pro literární časopis pandora 1 2016 blog  sekulární nirvana  