Češi na misi – Klimatická spravedlnost – popisky k obrázkům

soubory:

tisková kvalita: 
http://eldar.cz/kangaroo/filmy/filipiny/fotosky/tiff-tiskova-kvalita/filipiny-fotosky-tiff.zip

webová kvalita:
http://eldar.cz/kangaroo/filmy/filipiny/fotosky/jpeg-webova-kvalita/filipiny-fotosky-jpeg.zip

popisky:

01_globus.jpg
Praha-Trója: „Déšť, který teď prožíváme, je důsledkem tropické bouře, která se před několika dny rozpadla nad Atlantikem.“ Klima je globální. Na zprávy o tom, že byl dnes překročen další teplotní rekord, si zvykáme jako na banalitu. Stejně jako na zprávy o dalších živelných katastrofách. 

02_ostrovy.jpg
Tajfun Haiyan zasáhl Filipíny před rokem. Tropická bouře – místními nazývaná Yolanda – byla podle některých parametrů nejsilnější, která kdy zasáhla pevninu. Filipíny se nacházejí na 7107 ostrůvcích. I proto byla humanitární pomoc zmatená. Do některých míst dorazila dřív armáda americká než filipínská. Sbírky na pomoc otevřely i české humanitární organizace.

03-jana-katka.jpg
Kateřina Piechowicz (vlevo) a Jana Škubalová (vpravo) pracují pro českou Adru. Adra vyhlásila během tajfunu – před rokem – v Česku veřejnou sbírku. Další finance získala od státu a deset a půl milionu odeslala filipínské pobočce Adry. Teď česká Adra posílá své lidi poprvé na místo.
Jana českou pomoc koordinovala z pražské kanceláře a jede zkontrolovat výsledky projektů. Katka je tisková mluvčí Adry a přijela sbírat příběhy, které se bude snažit dostat do českých médií. Fotit z nadhledu se v moderních neziskovkách nepovažuje za etické. 

04-tacloban.jpg
Tacloban, město nejvíc postižené tajfunem Haiyan získalo v prvních dnech skvělé mediální pokrytí. Také proto, že v okamžiku úderu tajfunu byl shodou okolností na místě reportér CNN. Díky obrazům zkázy, které připomínaly záběry z fronty, se Tacloban stal miláčkem televize, novin i humanitárních organizací.

05-tacloban2.jpg
Tacloban, rybářská čtvrť. Rok po katastrofě v některých místech nedokázal účinně pomoci stát ani humanitární organizace. Čtyřicet metrů od moře je „No Build Zone“, stavební uzávěra. Stát tady stavět zakázal, ale nařízení nevymáhá – lidem, kteří tu bydleli, slíbil náhradní bydlení, ale stěhování nepokročilo ani rok po katastrofě. Rybářům závislým na moři nabídl bydlení v kopcích. 
Neziskovky tu domy nestaví, protože se tu stavět nesmí. A tak si lidé zase poslepují domečky na stejném místě z lecčeho. Panuje tu čilý stavební ruch. „Stejný příběh pořád dokola,“ glosuje místní obyvatel.

06-decka.jpg
Děti jdou z taclobanské základní školy. Filipínci si docela často ze živelných katastrof dělají srandu. „Jsme bohatá země: máme tady tajfuny, povodně, sesuvy půdy, zemětřesení a výbuchy sopek,“ ozývá se odevšad se smíchem a zní to jako národní slogan. Utrápených tváří vidíme málo. Možná, že při množství katastrof, které Filipínci zažívají po generace (cca 19 větších tajfunů je roční průměr, ostrovy jsou sopečného původu a vícero sopek je aktivních), by s depresivní náturou nepřežili.

07-chad-skola.jpg
Chad Mac Pabillon vypráví svůj příběh. Chad se v místní škole se ženou schovával před tajfunem. Nakonec se tísnili na záchodě a voda stoupala... Chad dobrodružně přežil a stal se zaměstnancem Adry. Pro takové příběhy si sem Jana s Katkou přijely. Chad o svém příběhu mluví s přesvědčivostí televizního speakera. 

08-hala-marc.jpg
Před tajfunem dostavěný stadion v Taclobanu. Tady bylo oficiální evakuační centrum pro několik tisíc lidí. Moc toho nevydrželo. 

09-hala-vyhled.jpg
Lidé z Taclobanu pád haly přičítají korupci při stavbě. Kolik lidí tu zemřelo, se s jistotou neví. Policejního ředitele Taclobanu údajně vyhodili proto, že uvedl jiný počet mrtvých než oficiálně tvrdila vláda.  

10-basket.jpg
V rybářské vesnici děcka přes poledne hrajou basket. Národní sport. 

11-voda-deti.jpg
Pro pitnou vodu se jde jenom kousek. Filtruje se přes bílý bavlněný hadřík. 

12-obruc.jpg
Ve třetím světě potkáváme to, co už u nás vymizelo. Třeba hru s obručí. 

13-jana-mojses.jpg
Monitorovací cesta je vlastně kontrola. Kontrolují se tabulky, účetnictví, správné postupy i viditelnost log. Jana Škubalová hovoří s pracovníkem místní Adry, který vysvětluje, proč střechu tohoto domu Adra opravit nemůže. 

14-jana-mojses2.jpg
Majitelka domu přišla pro Janu v slzách. Slzami se však humanitární pracovník nesmí nechat obměkčit. Adra má přísná pravidla a čtyřstěnné střechy neopravuje. Koneckonců tahle střecha není rozbitá zase tolik. A paní si ji může opravit svépomocí. Humanitární pomoc nemá být plošná, říká Jana. Má pomáhat jenom těm nejpotřebnějším.

15-jana-chatrc.jpg
Této rodině Adra předává celý nový domek. Stavělo se z místních materiálů a místními postupy. Domky by měly přežít i tajfun střední síly. Tajfun kategorie pět, jakým byl Haiyan, by je smetl. 

16-katka-arjay-foceni.jpg
Příběh obyvatel nového domečku, zaplaceného i z českých peněz, zaznamenávají tiskoví pracovníci Adry. Tato rodina byla vybrána Adrou jako „případová studie“. Otec má na klíně postižené dítě. Z celé vesnice je na tom nejspíš nejhůř. Katka s rodinou udělá rozhovor, napíše příběh a nabídne ho českým médiím. Jenom je jí těžko z toho, zaznamenávat utrpení.

17-katka-hotel-pocitac.jpg
Katka je současně tiskovou pracovnicí Adry a současně spojkou různých novinářů. Přímo z Filipín dodává informace několika médiím, pro která jsou humanitární pracovníci často lacinými zpravodaji. Pro Adru je zase výhodné, že do zpravodajství může dostat svůj pohled. Ještě protřídit fotky, sepsat článek, domluvit rozhovor na zítra a může jít spát. 

18-katka-fotky.jpg
Katka třídí fotky z návštěvy rybářské vesnice. Přemýšlí přitom nad etikou a zda má médiím dodávat obrazy lidí trpících nebo usměvavých.

19-katka-plaz.jpg
Katku na Filipínách nepřekvapí ani tak obrazy chudoby jako známky ekologického průšvihu.

20-katka-rozhovor.jpg
Katčinou prací je přivézt zpátky příběhy obdarovaných, kterým Adra pomohla. Tajfun vzal místním rybářům lodě, potřebné pro obživu. Tenhle pán dostal materiál na novou loď. Práci si musel zaplatit sám.  Lodě mají barvy Adry. Barvu nechali speciálně namíchat. Moře tady už stouplo a vesnice se musela posunout. 

21-rybar-celek.jpg
Rybáři vyplouvají na moře. Adra jim pomohla k novým lodím i vrším na kraby a doufá tak nastartovat místní mikroekonomiku.

22-rybar.jpg
Moře je čím dál víc vylovené. Vrše jsou prázdné.  Jinde se zase po tajfunu objevilo nevídané množství ryb.

23-more-lode-dest.jpg
Prší. 

24-katka-jana-dest.jpg
Tropický deštíček dává představit, co může být tropický liják. 

25-climate-justice.jpg
Climate Justice, Klimatická spravedlnost, nasprejoval někdo na vrak lodi v Taclobanu. Loď sem z přístavu vyvrhla přívalová vlna spojená s tajfunem a zalehla několik desítek domů. Vrak se stal symbolem „Taclobanu, nejvíc postiženého města Filipín,“ a ikonou svého druhu. Pomalu k němu začínají jezdit turisté.

26-cilek.jpg
Svět se proměnil. Přibylo katastrof a jejich důsledky pociťuje stále více lidí. A co můžeme čekat u nás?